home

= “Hvorfor har jeg dog aldrig hørt om dette før?” = // Sådan tænkte vi begge, uafhængigt af hinanden, da vi først læste om systemisk tænkning ([|systems thinking] på engelsk). Det er en tankegang, der går på tværs af faglige retninger og discipliner, hvilket desværre har betydet, at der stort set ikke bliver undervist i det nogen steder. Vi måtte selv o ////pdage og udforske det på egen hånd. Og derfor har vi startet den systemiske studiekreds, hvor vi ved fælles hjælp kan blive klogere på systemisk tænkning, og //// introducere flere til denne fascinerende tilgang. //

** Hvad er //systemisk tænkning//? **
Systemisk tænkning er ikke en fast defineret teori, men snarere en praksis og en tænkemåde, der sætter fokus på helheder, eller systemer. Den bygger på den grundlæggende antagelse, at man bedst kan forstå enkeltdelene af et system ved at kigge på deres indbyrdes relation, snarere end ved at studere dem hver for sig. Det er ikke alt, som vi kan forstå ved at skille tingene ad og zoome ind på dets grundbestanddele. Vi kan for eksempel ikke forstå økosystemer ved at kigge på de enkelte planter hver for sig. Vi kan ikke forstå klimaet ved at kigge på en enkelt snestorm. Og vi kan ikke forstå et samfund ved at observere en enkelt person. For at forstå disse helheder er det i stedet nødvendigt at zoome ud og fokusere på relationerne mellem de enkelte dele, snarere end på delene i sig selv. Systemisk tænkning er så spændende og udfordrende fordi det netop giver os netop redskaberne til at zoome ud og se disse enkeltdele i et større perspektiv.

**Hvad kan det bruges til?** Fordi s ystemisk tænkning er en overordnet tilgang, kan den bruges i alle mulige sammenhænge, hvor relationerne til sammen skaber en helhed, der er mere end summen af de enkelte dele. For eksempel:
 * **Hjerneforskning** – Hjernens aktivitet er ikke bare summen af dens neuroner. Og derfor må vi undersøge relationerne imellem dem for at komme tættere på at forstå hvordan hukommelse, følelser og bevidsthed opstår.
 * **Cirkulær økonomi** – en ny form for bæredygtig industriel produktion, der sørger for at genindvinde og genanvende alle de ressourcer, der indgår i systemets kredsløb. På den måde går ressourcerne fra “vugge til vugge” uden at ende som unyttigt affald.
 * **Psykologi** – systemisk psykologi fokuserer relationerne mellem de enkelte individer, snarere end på individerne selv. Så for at forstå og behandle en psykisk sygdom må man undersøge helheden af relationerne i en familie, snarere end et enkelt familiemedlem.
 * **Computermodeller** – alle de computermodeller, som bruges til at simulere alt fra markeder, statsfinanser, økosystemer og vejrudsigter, bygger på en systemisk tilgang.
 * **Permakultur** – en dyrkningsform, der søger at efterligne naturens egne økosystemer ved at designe haver, der maksimerer antallet af ‘nyttige forbindelser’ mellem planter og dyr, og som derved styrker systemet som helhed.
 * **Ledelse** – en god organisation er meget mere end summen af de individer, som den består af. Men at skabe og lede en sådan organisation forudsætter en forståelse for individerne, deres indbyrdes relationer og organisationen som helhed (og derfor kan konsulentfirmaer sælge kurser i systemisk ledelse til mange tusinde kroner).

Men der er mere endnu. Vi står overfor mange udfordringer som samfund: Klimaforandringer, finansielle kriser, ressourceknaphed, politisk dødvande. Det er uartige problemer, der er meget svære at løse fordi de hænger sammen og påvirker hinanden på kryds og tværs. Den eneste måde vi kan løse disse problemer på, er ved at zoome ud og se på, hvordan de er forbundne. Systemisk tænkning giver os redskaberne til at forstå disse forbindelser, og dermed inspirere os til at opfinde nye løsninger – som permakultur og cirkulær produktion – der kan vise vejen mod et bæredygtigt, fair og blomstrende samfund. Det er derfor, at vi synes, at dette er så spændende, og derfor, at vi gerne vil dele det med jer.

Hvis du vil vide mere, så kan du få en kort introduktion til systemisk tænkning i vores systemiske startpakke. = Interesseret? = Studiekredsen er åben for alle. Vi koordinerer vores arbejde og møder via vores gruppe på Facebook: [] Du skal bare anmode om medlemskab for at være med. :-)